Meddelande 2/2001-2002
| | ||
Ålands landskapsstyrelse | MEDDELANDE nr 2/2001-2002 | ||
| Datum | Diarienummer | |
| 2002-03-06 | F10/02/1/19 | |
|
|
| |
|
|
| |
|
|
| |
| Till Ålands lagting |
| |
| |||
| |||
| |||
|
Politiskt program för informations- och kommunikationsteknik (IKT) i landskapet Åland
Landskapsstyrelsen redogör i meddelandet för utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och landskapsstyrelsens program för att utnyttja de möjligheter den nya tekniken öppnar för samhällsutvecklingen.
Den digitala, trådlösa informationstekniken är en ny teknikbas för att samla in, bearbeta, lagra och distribuera information. Datorer, mikroprocessorer, programvara, multimedia och elektroniska kommunikationsnät, såsom Internet, ger nya möjligheter för affärsutveckling, organisation, och distribution. IKT finns i produkter, tjänster och produktionsprocesser i alla samhällssektorer.
IKT påverkar samhället på en rad olika områden. Kunskap och återkommande utbildning blir allt viktigare. Marknaderna avregleras, globaliseringen omfattar allt fler områden, arbetsorganisationerna blir mer flexibla och förutsättningarna för affärsverksamhet förändras.
Samtidigt som IKT leder till nya produkter, tjänster och system på marknaderna och i den offentliga sektorn är den nya teknologin idag för många ett verktyg i vardagen. Digitalisering och det öppna globala nätverket Internet möjliggör lagring, systematisering och överföring av stora mängder data och information.
Den sammantagna förändringen av samhället med den nya tekniken som grund brukar betecknas som ”den digitala revolutionen”, ”den nya ekonomin”, ”nätverkssamhället” och så vidare. ”Den tredje industriella revolutionen” används för att beteckna en omvandling som kan jämföras med fabrikssystemet i den första industriella revolutionen i slutet av 1700-talet och elektriciteten i den andra i slutet av 1800-talet. Med mikroelektroniken som grund utvecklades informations- eller kunskapssamhället i slutet av 1900-talet.[1]
Landskapsstyrelsen anser att den nya tekniken och förändringarna i samhället kräver en medveten och långsiktig politik för IKT för att möjligheterna skall kunna utnyttjas.
Initiativet eEuropa lanserades av EU-kommissionen i december 1999 i syfte att utnyttja den nya ekonomins möjligheter, särskilt när det gäller Internet. I handlingsplanen ”eEurope 2002- Ett informationssamhälle för alla” har olika åtgärder fördelats på tre huvudmål:
1. Billigare, snabbare, säkrare Internet
2. Investeringar i människor och kompetens
3. Stimulera användningen av och stärka förtroendet för Internet
I den operativa handlingsplanen anges en rad konkreta åtgärder och tre huvudsakliga metoder för hur målen med eEuropa skall uppnås.
För det första skall en rad lagförslag genomföras för att upprätta ett lämpligt rättsklimat. För det andra skall ny infrastruktur och nya tjänster i hela Europa stödas, huvudsakligen genom åtgärder i medlemsstaterna och med privat finansiering. Slutligen skall ett antal målinriktade referenspunkter för eEuropa jämföras genom ”benchmarking” (systematiska jämförelser med bästa prestation) och en öppen samordning av åtgärder.
De nordiska länderna ligger i allmänhet långt framme i IKT-utvecklingen. Tekniken ses som ett medel som skall integreras i alla samhällssektorer för att uppnå effektivitet, skapa arbetstillfällen, höja utbildningsnivån och öka den enskildes livskvalitet. Den offentliga sektorn förväntas vara en aktiv part i utvecklingen där IKT skall stärka konkurrenskraften och var ett hjälpmedel att överbrygga avstånd.[2]
Ålands landskapsstyrelse skall enligt handlingsprogrammet verka för att Åland kan utvecklas till ett modernt informations- och kunskapssamhälle. Landskapsstyrelsen skall utforma regelsystem anpassade till ny teknologi, stöda utbildning och kompetensutveckling samt säkerställa en väl fungerande infrastruktur för kommunikationerna.
Målsättningen är att den nya informations- och kommunikationstekniken skall vara tillgänglig för alla. IKT- politiken skall betona innehåll och användning i olika samhällssektorer.
Utvecklingen inom IKT- området har ofta anknytning till täta kunskapsmiljöer i anslutning till universitet och forskningsinstitut. Landskapsstyrelsen anser att Åland kan ha en aktiv roll och ta del av utvecklingen genom samarbete med omvärlden och genom att skapa gynnsamma miljöer för företagande och utbildning på Åland.
Landskapsstyrelsens viktigaste områden för IKT- utvecklingen är att:
Åland skall ha en geografiskt heltäckande modern teknologisk infrastruktur som också tillgodoser behovet av kommunikationer med omvärlden
alla på Åland skall ges möjlighet att inhämta grundläggande kunskaper inom IKT- området
stimulera pågående och initiera nya projekt inom IKT
främja användning av IKT i den offentliga sektorn och i näringslivet
stimulera användningen av IKT i utbildningen
utveckla utbildningsutbudet inom IKT- området
tillse att kraven på datasäkerhet, integritet och tillit till informationssystemen uppfylls
utnyttja IKT för att stärka den offentliga debatten och demokratin
stimulera samverkan mellan näringsliv, utbildning och samhället i övrigt
medverka till uppbyggnad av nätverkskontakter med omgivningen inom IKT
Landskapsstyrelsen avser att genomföra bland annat följande åtgärder inom IKT området:
i samarbete med Ålands Industrihus Ab genomföra projektet med en utvecklingsby på Klinten i Mariehamn. Visionen med byn är att attraktivt område där nya idéer och samarbetsformer växer fram och utvecklas. Byn skall fungera som en mötesplats mellan affärsutveckling, teknologi och utbildning
fortsatt stöd till projekt inom ”wheelit”- processen[3], bland annat genom att samordna tidigare projekt och generera nya projektidéer
informera om utvecklingen och möjligheterna inom området mobil kommunikation och Internet
vidta följande åtgärder inom eFörvaltning:
- revidera och utöka den officiella Ålandsportalen – den gemensamma ingången till Åland
- vidareutveckla landskapsstyrelsens egen nätplats och egna service former på nätet
- revidera landskapsstyrelsens intranät
under år 2002 genomföra ett eRådslag med ungdomar som målgrupp
utreda möjligheterna att utöka användningen av telemedicin för utveckling och effektivisering av hälso- och sjukvården
utveckla skolan genom undervisning om och genom användningen av IKT, bland annat i projektet ”det digitala lär-rummet”
öka möjligheterna till IKT- baserade distansstudier, flexibelt lärande och nya former för möten, oberoende av boningsort genom projektet ”lärcentret för elektronisk undervisningsteknologi”
utveckla användningen av IKT och fortbilda personalen inom biblioteksverksamheten
utvidga den på Internet tillgängliga informationen om Ålands historia och det åländska samhället genom projektet ”Arkivalier på nätet”
öka åtkomligheten till befintlig information om det åländska kulturarvet genom samverkan mellan museibyrån, landskapsarkivet och biblioteken inom kulturbyrån i projektet ABM
Det bilagda dokumentet ”Politiskt program för informations- och kommunikationsteknik (IKT) i landskapet Åland” inleds med en beskrivning av begreppet informations- och kommunikationsteknologi samt en beskrivning av den ”nya ekonomins” drivkrafter och möjligheter.
Därefter följer en nulägesbeskrivning av infrastrukturen på Åland, IKT- användningen och - produktionen samt utbildningen.
Det tredje avsnittet behandlar landskapsstyrelsens visioner och mål inom viktiga samhällssektorer: IKT i samhället i allmänhet, i näringslivet, den offentliga sektorn och utbildningen, och slutligen IKT i den demokratiska processen.
I det fjärde och sista avsnittet redogörs för landskapstyrelsens förslag till åtgärder för en fortsatt utveckling av det åländska samhället med IKT som en av drivkrafterna.
På basen av lagtingets behandling av meddelandet kommer landskapsstyrelsen att utarbeta ett mera detaljerat handlingsprogram och en tidsplan.
Mariehamn den 6 mars 2002 | |
L a n t r å d |
Roger Nordlund |
Vicelantråd |
Olof Erland |
[1] Schön, Lennart (2000), En modern svensk ekonomisk historia. Tillväxt och omvandling under två sekel. Stockholm: SNS
[2] Berger, Sune & Kristina Tryselius, ”De perifera regionernas roll i de nordiska ländernas IT-strategier”, Stockholm: Nordregio 2000
[3] Olika projekt inom IKT- området som initierades vid ett seminarium våren 2000.