Social- och miljöutskottets betänkande 4/2009-2010
| | ||
Ålands lagting | BETÄNKANDE nr 4/2009-2010 | ||
| Datum |
| |
Social- och miljöutskottet | 2010-02-09 |
| |
|
|
| |
|
|
| |
|
|
| |
| Till Ålands lagting |
| |
| |||
| |||
| |||
|
Social- och miljöutskottets betänkande
Ny lagstiftning om hemvårdsstöd
· Landskapsregeringens framställning nr 3/2008-2009
· Lagmotion nr 1/2008-2009
INNEHÅLL
Sammanfattning
Landskapsregeringens förslag
Landskapsregeringen föreslår att en ny landskapslag om hemvårdsstöd antas samtidigt som den tidigare lagstiftningen föreslås upphävd. Framställningen innehåller en ändring av bestämmelserna om hemvårdsstöd gällande adoptivbarn. Stöd kan enligt förslaget fås i sammanlagt upp till två år efter att föräldrapenningen upphör, oberoende av om barnet har fyllt tre år eller inte. I framställningen finns även en ändring av bestämmelserna om hemvårdsstöd, så att tvillingförhöjning kan fås för varje barn utöver ett som föds vid samma tillfälle. Framställningen innehåller också ändringar beträffande barn med särskilda behov. Landskapsregeringen föreslår att egna företagare ska kunna få partiellt stöd för vård av barn i hemmet.
Till landskapslagen om hemvårdsstöd fogas bestämmelser om utbetalning av grunddel, syskonförhöjning, tvillingförhöjning och tilläggsdel av stöd för vård av barn i hemmet när barn bor i EU- eller EES-land eller i Schweiz då barn har rätt till förmåner från landskapet Åland i Finland i enlighet med förordningen om social trygghet.
Landskapsregeringen föreslås kunna ingå uppdragsavtal om verkställighet med kommunerna som avtalspart, om att en av kommunerna sköter handläggningen av EU-barn-ärenden. Landskapet svarar för finansieringen av de stöd som betalas till andra EU- eller EES-länder eller Schweiz enligt rådets förordning när barnet de facto inte är bosatt i landskapet.
Motionärernas förslag
I vtm Gun-Mari Lindholm m.fl. lagmotion nr 1/2008-2009 föreslås en höjning av hemvårdsstödets grunddel till 500 euro.
Utskottets förslag
Utskottet föreslår med beaktande av utskottets motiveringar att landskapsregeringens förslag förkastas.
Utskottet föreslår vidare att lagmotionen förkastas.
Utskottets synpunkter
Landskapsregeringens framställning avser i första hand att komplettera gällande bestämmelser. Detta avser främst förändringar som syftar till att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för familjer med barn som fötts vid samma tillfälle och adoptivbarn samt för familjer som flyttat till annat EU- eller EES land eller till Schweiz, vilka omfattas av den sociala tryggheten i landskapet. Utskottet ställer sig positivt till dessa förslag som utskottet uppfattar att bidrar till ökad social välfärd.
Trots att avsikten enbart varit att komplettera den befintliga lagstiftningen föreslås hela den tidigare lagen bli upphävd och ersatt med en ny lag där nämnda kompletterande bestämmelser infogats. Det har därtill framkommit i utskottet att någon egentlig beredning av andra än de kompletterande bestämmelserna inte förefaller ha skett. Eftersom landskapsregeringen föreslår en ny lagstiftning utan att i egentlig mening se över de idag gällande bestämmelserna och den praxis som utvecklats kring densamma befarar utskottet att förslaget kan leda till oönskade effekter för de berörda på grund av viss osäkerhet vid rättstillämpningen.
Det partiella stödet för vård av barn i hemmet gällande egna företagare anser utskottet att är viktigt ur ett rättviseperspektiv. Utskottet konstaterar att för att få partiellt hemvårdsstöd ska den sökande ha en arbetstid på i medeltal högst 30 timmar per vecka på grund av skötsel av barnet. Detsamma gäller anställda. Utskottet har erfarit att det är svårt för en egen företagare att visa hur mycket denne de facto arbetat. Utskottet konstaterar att landskapsregeringens förslag om att företagets senaste resultat- och balansräkning samt senaste års skattedeklaration ska ligga till grund för bedömning inte ger någon vägledning avseende hur mycket företagaren arbetat. Det blir således svårt att tillämpa systemet för kommunerna. Det är viktigt att systemet blir så rättssäkert som möjligt då det är frågan om hantering av allmänna medel. Förslaget är också oklart avseende huruvida även lantbrukare omfattas av bestämmelsen. Under den tid som förslaget behandlats i utskottet har riket infört ett motsvarande partiellt stöd och utskottet föreslår att landskapsregeringen överväger huruvida rikets system kunde införas.
Utskottet konstaterar att enligt framställningens inledande sammanfattning föreslås adoptivföräldrar erhålla stöd i sammanlagt upp till två år efter att föräldrapenningen upphör, oberoende av om barnet har fyllt tre år eller inte. Detta stämmer dock inte enligt framställningens lagtext utan adoptivföräldrar föreslås få rätt till stöd för vård av barn i hemmet tills det har gått två år från början av den föräldrapenningsperiod som föreskrivs i 9 kap. 12 § sjukförsäkringslagen (FFS 1224/2004), den första betalningsdagen medräknad.
Utskottet anser vidare att lagförslaget är otydligt och i stort behov av reformering och omstrukturering, bl.a. behöver hemvårdsstöd och partiellt hemvårdsstöd separeras. Vid en förnyad framställning bör begreppen genomgående vara tydliga och klara. Begreppet stöd för vård av barn i hemmet bör omarbetas eftersom vården i sig inte nödvändigtvis behöver ske i hemmet. Detsamma gäller begreppet tvillingförhöjning som kunde bytas till flerbarnsförhöjning. Definitionerna bör utvecklas och fler begrepp bör klargöras. Detta gäller t ex vårdnadshavare, familj, egenföretagare, skattepliktiga inkomster m.m. Besvärsvägarna bör förtydligas.
Ersättningsbeloppen bör ses över avseende nivåerna. Detsamma gäller frågan om koppling till index t ex på motsvarande sätt som i landskapslagen om tillämpning i landskapet Åland av lagen om utkomststöd. Utskottet har också erfarit att tilläggsdelen inte är på en ändamålsenlig nivå och inte helt uppfyller sitt syfte då den inte beaktar familjens storlek och inte heller alltid familjens realinkomst avseende t ex utlandsinkomst.
Kommunernas rätt att bevilja kommunala tillägg bör klarläggas i lag. Vidare bör bestämmelserna avseende mottagaren av hemvårdsstöd förtydligas så att stödet ges till den förälder som faktiskt vårdar barnet. Landskapsregeringen bör även överväga behovet av övergångsbestämmelser då en ny framställning tillställs lagtinget. Utskottet betonar vikten av en tydlig information om de olika sociala trygghetssystemen och att grunden för denna utgörs av en preciserad lagstiftning. Regelverket bör vara tydligt så att det leder till en enhetlig tillämpning över hela Åland, t ex kriterierna för partiellt hemvårdsstöd upplevs bli olika tillämpade i de olika kommunerna.
I framställningens andra lagförslag avseende landskapslag om ändring av landskapslagen om tillämpning i landskapet Åland av riksförfattningar om socialvård gällande närståendevårdare uppmanar utskottet landskapsregeringen att närmare utreda konsekvenserna och behovet av lagstiftning.
Inom landskapsregeringen bereds för tillfället en större reform av barnomsorgen. Utskottet betonar vikten av att man tar ett helhetsgrepp avseende både hemvårdsstöd och barnomsorg eftersom dessa båda delar är nära knutna till varandra.
Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår utskottet förkastande av de i framställningen ingående lagförslagen samt av lagmotionen eftersom utskottet anser att de förändringar som behövs totalt sett är så många att det krävs en ny beredning av landskapsregeringen.
Utskottet finner det nödvändigt att landskapsregeringen om det inte är möjligt att komma med en ny framställning till en helt reviderad lagstiftning snarast kommer med förslag till förändringar i befintlig lagstiftning som syftar till att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för familjer med barn som fötts vid samma tillfälle och adoptivbarn samt för familjer som flyttat till annat EU- eller EES land eller till Schweiz, vilka omfattas av den sociala tryggheten i landskapet. Dessa föreslagna förändringar bör ges motsvarande retroaktiva reglering som föreslagits i den nuvarande framställningen.
Utskottet har försökt göra erforderliga korrigeringar i de förslag till helt ny lag som presenterats för lagtinget men har funnit att de förändringar som i så fall skulle erfordras överstiger nivån för vad som är rimligt att lagtinget utför. På grund av detta arbete har lagstiftningen försenats vilket utskottet beklagar.
Ärendets behandling
Lagtinget har den 10 november 2008 inbegärt social- och miljöutskottets yttrande över framställningen och lagmotionen.
Utskottet har i ärendet hört landskapsregeringsledamoten Katrin Sjögren, finanschefen Dan E Eriksson, avdelningschefen Carina Strand, lagberedaren Caroline Karlsson, chefen för jämställdhetsfrågor Vivan Nikula, socialinspektören Ulla Rindler-Wrede, ordföranden Marjo Österberg för Talentia Åland, förbundsdirektören Sigurd Lindvall från Ålands kommunförbund kf, VD Daniel Dahlén från Ålands handelskammare, barnomsorgschefen Bo Nygård och kanslisten Marguerite Fellman från Mariehamns stad, socialarbetaren Britt Lundström från Finströms kommun (per telefon), omsorgsdirektören Veronica Snellman från Ålands omsorgsförbund kf, ekonomirådgivaren Tina Bäckman-Hägglund vid Ålands hushållningssällskap (per telefon), föräldern Sandra Widing samt adoptivföräldern Susanne Karlsson (per telefon).
I ärendets avgörande behandling deltog ordföranden Åke Mattsson, vice ordföranden Henry Lindström samt ledamöterna Carina Aaltonen (delvis), Sirpa Eriksson och Roger Jansson.
Utskottets förslag
Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet
att lagtinget förkastar de i framställningen ingående lagförslagen,
att lagtinget förkastar det i lagmotion nr 1/2008-2009 ingående lagförslaget samt
att lagtinget hemställer om att landskapsregeringen återkommer till lagtinget med en ny framställning med en reviderad lagstiftning eller med en framställning i syfte att komplettera gällande lagstiftning om hemvårdsstöd med de mest nödvändiga förändringarna.
Mariehamn den 9 februari 2010 | |
Ordförande |
Åke Mattsson |
Sekreterare |
Niclas Slotte |