Budgetmotion 56/2021-2022
Ärlighet i fråga om den ekonomiska situationen
| | ||
Ålands lagting | BUDGETMOTION nr 56/2021-2022 | ||
Lagtingsledamot | Datum |
| |
John Holmberg | 2022-05-13 |
| |
|
|
| |
|
|
| |
|
|
| |
| Till Ålands lagting |
| |
| |||
| |||
| |||
|
Ärlighet i fråga om den ekonomiska situationen
I allmänna motiveringen skriver landskapsregeringen att "Bokslutet för år 2021 visar på ett betydligt bättre resultat än vad budgeterades”. Om landskapsregeringens avsikt med denna formulering är att skapa tilltro till sin egen förda ekonomiska politik är det viktigt att komplettera skrivningen med bakomliggande fakta för att en så trovärdig bild av det ekonomiska läget målas upp som möjligt. När landskapsregeringen inte är tillräckligt tydlig i sin kommunikation av det ekonomiska läget bidrar detta till en förskönande bild av ekonomin. Detta i sin tur har en förlamande effekt på de nödvändiga åtgärder som krävs för att nå framgång i såväl det kortsiktiga som långsiktiga ekonomiska balanseringsarbetet. Följderna nu blir ett uddlöst ekonomiskt reformarbete som saknar såväl långsiktighet som nödvändigt momentum.
Allmänna motiveringen behöver därför kompletteras med nödvändiga fakta kring bokslutet för 2021 som t.ex. den s.k. puckeleffekten, vilken har en påverkan av engångskaraktär för resultatet 2021 med + 23,8 miljoner euro.
Landskapsregeringen lyfte inte banklån under 2021, men har en skuld till fastighetsverket om ca 10 miljoner euro för oreglerade hyror. Trenden med en allt större offentlig sektor förstärktes enormt under 2021 där landskapsregeringen inklusive underliggande myndigheter (ÅHS och Fastighetsverket exkluderade) ökade antalet årsverken med ca 30 stycken. Att landskapsregeringen har svårt att bromsa den offentliga sektorns massiva ökning återspeglas i detta budgetförslag där medel äskas för ytterligare fyra årsverken. Ett tydligt bevis för att landskapsregeringen inte har kontroll över kostnadsutvecklingen kan även hänföras till den ca 4,5 miljoner euro stora ökningen av personalkostnader mellan 2020 och 2021. Kostnaden för köpta tjänster ökade med ca 1,5 miljoner euro. Sett till accelereringen av en sådan negativ spiral och med intäkter av engångskaraktär om 23, 8 miljoner är det inte politiskt ansvarigt att med en mening i budgeten konstatera att resultatet för 2021 blev betydligt bättre än budgeterat. Landskapsregeringens ekonomiska politik, vilken bygger på kontinuerligt ökade skatteintäkter måste anses som våghalsig med tanke på de följder ett konstant ökande skattetryck medför såväl ålänningar som företag.
FÖRSLAG
Rubrik i den allmänna motiveringen: Från pandemi till krig
Sida: 1
Följande text läggs till: ”Det är viktigt att påminna om landskapsregeringens mycket utmanande ekonomiska situation. Den s.k. puckeleffekten, där det gamla och nya ekonomiska systemet möts, gav för 2021 en intäkt om ca 23,8 miljoner euro av engångskaraktär. Landskapsregeringen förbättrade den kortsiktiga rörelseförmågan genom lån från fastighetsverket om ca 10 miljoner euro samt en låg nyttjandegrad av budgetmedel. Årsresultatet 2021 ger fog till reflektion hos landskapsregeringen och blottlägger mer än någonsin behovet av ett tydligt ekonomiskt reformarbete. Nödvändigheten av detta stärks ytterligare sett till den stora och kontinuerliga ökningen av den offentliga sektorn, demografins utmaningar, åländska försörjningskvoten samt den låga medvetandegraden kring behovet av reformering av den åländska samhällsservicen och strukturen som hittills speglat landskapsregeringens ekonomiska balanseringsarbete. Landskapsregeringen återkommer i budget 2023 med en långsiktig ekonomisk färdplan i syfte att skapa en sammanhållen politik med längre hållbarhet än till nästa tilläggsbudget.”
Mariehamn den 13 maj 2022
John Holmberg